![](https://km-adv.com/wp-content/uploads/2022/06/Artboard-7@4x-106-300x198.jpg)
עתירות אסירים
עתירות אסירים אסיר או עציר רשאים להגיש עתירה בכל הנוגע לתנאי מאסרם או מעצרם. כמו כן, בני משפחתו של האסיר רשאים לעתור בשם האסיר. העתירה
בניגוד לאזרח מן היישוב, שוטר שיש לגביו חשד למעורבות בפלילים עלול למצוא את צמו מתמודד בשני אפיקים מקבילים: דין פלילי ודין משמעתי.
בעוד ההליך הפלילי נתפס כמאיים הרבה יותר, יש נטייה לא מוצדקת להקל ראש בהליך משמעתי. חשוב להבין שלדין משמעתי עלולות להיות השלכות קשות לא פחות מאלו של ההליך הפלילי, ולכן יש להתייעץ עם עורך דין פלילי הבקיא בתחום.
במאמר זה נפרט ונסביר אודות ההליך המשמעתי, מהן עבירות משמעת ומהם סדרי הדין, אך חשוב לזכור כי ההליך המשמעתי אינו גורע מהאחריות הפלילית והשוטר כאמור עלול למצוא את עצמו נלחמם בשתי החזיתות.
החוק העיקרי שמעגן את ההליך המשמעתי של השוטרים הוא חוק המשטרה, תשס"ו-2006 (להלן: "חוק המשטרה").
החוק קובע כי עבירת משמעת היא: "עבירה הפוגעת בסדר הטוב ובמשמעת, והמנויה בתוספת הראשונה".
להלן עבירות שתחשבנה כעבירות משמעת לפי חוק המשטרה, כפי שנקבעו בתוספת הראשונה לחוק המשטרה:
"1 . אי מילוי הוראה מהוראות פקודות משטרת ישראל או כל הוראה אחרת שניתנה כדין, או סירוב למלא הוראה כאמור.
תיקון מס' 9
ס"ח תשע"ו מס' 2566 מיום 19.7.2016 עמ' 1070 (ה"ח 957)
הוספת פרט 11א
תיקון מס' 4
ס"ח תשס"ח מס' 2156 מיום 16.6.2008 עמ' 565 (ה"ח 324)
תיקון מס' 9
ס"ח תשע"ו מס' 2566 מיום 19.7.2016 עמ' 1070 (ה"ח 957)
מיום 19.7.2016
תיקון מס' 9
ס"ח תשע"ו מס' 2566 מיום 19.7.2016 עמ' 1070 (ה"ח 957)
מיום 19.7.2016
תיקון מס' 9
ס"ח תשע"ו מס' 2566 מיום 19.7.2016 עמ' 1070 (ה"ח 957)
(ב) העמדה לדין לפי פרט זה מסורה להחלטת היועץ המשפטי לממשלה או מי שהוא הסמיך לכך.
(1) אי הופעה או הופעה באיחור להליך שהוזמן אליו כדין;
(2) עזיבת מקום הליך שלא ברשות;
(3) אי המצאת מסמך שנדרש כדין להמציאו;
(4) אי מתן תשובה או מתן תשובה מתחמקת או כוזבת;
(5) נקיטת לשון מעליבה או מאיימת, או גרימת הפרעה או הפסקה;
(6) פרסום דבר על דיון שהתנהל בדלתיים סגורות, או שנאסר פרסומו, שלא ברשות;
לענין פרט זה, "הליך" – דיון בבית משפט, דין משמעתי או חקירה.
מיום 19.7.2016
תיקון מס' 9
ס"ח תשע"ו מס' 2566 מיום 19.7.2016 עמ' 1070 (ה"ח 957)
מיום 19.7.2016
תיקון מס' 9
ס"ח תשע"ו מס' 2566 מיום 19.7.2016 עמ' 1070 (ה"ח 957)
מיום 19.7.2016
תיקון מס' 9
ס"ח תשע"ו מס' 2566 מיום 19.7.2016 עמ' 1070 (ה"ח 957)
מיום 19.7.2016
תיקון מס' 9
ס"ח תשע"ו מס' 2566 מיום 19.7.2016 עמ' 1070 (ה"ח 957)
מיום 19.7.2016
תיקון מס' 9
ס"ח תשע"ו מס' 2566 מיום 19.7.2016 עמ' 1070 (ה"ח 957)
מיום 19.7.2016
תיקון מס' 9
ס"ח תשע"ו מס' 2566 מיום 19.7.2016 עמ' 1070 (ה"ח 957)
(1) ברשלנות או בקלות ראש;
(2) בלי רישיון נהיגה תקף, למעט נהיגת רכב בידי מי שהיה בעל רישיון נהיגה ולא חידשו;
(3) בזמן פסילה או בניגוד לתנאי רישיון הנהיגה;
(4) כשהוא שיכור, כהגדרתו בסעיף 64ב לפקודת התעבורה.
(ב) עבירה על הוראה אחרת לפי פקודת התעבורה או עבירה אחרת הכרוכה בנהיגה ברכב, ובלבד שבוצעה בעת נהיגה ברכב משטרה או כשהשוטר לבוש מדים.
מיום 19.7.2016
תיקון מס' 9
ס"ח תשע"ו מס' 2566 מיום 19.7.2016 עמ' 1071 (ה"ח 957)
הוספת פרט 29
תעשה בהתאם להוראות חוק המשטרה, לפני בית דין או לפני דן יחיד.
לפי חוק המשטרה על הדיון המשמעתי לפי חוק המשטרה לא יחולו דיני הראיות הנוהגים בבתי המשפט אך הדין המשמעתי מזכיר במהותו את ההליך הפלילי בבתי המשפט: ניהול המשפט בפני מותב של שלושה, השוטר מגיב לאישומים המיוחסים לו, העדת וחקירת עדים וכו'.
במידה והורשע שוטר בעבירה שיוחסה לו, בית הדין למשמעת יגזור עליו את העונשים הבאים, כולם או חלקם (סעיף 51 לחוק המשטרה):
"(1) נזיפה
(2) נזיפה חמורה
(3) קנס שאינו עולה על כפל הקנס שמוסמך דן יחיד שהוא קצין שיפוט בכיר להטיל לפי סעיף 37(2)(ג), לפי הענין
(4) ריתוק למקום השירות לתקופה שאינה עולה על 45 ימים
(5) מחבוש לתקופה שאינה עולה על 45 ימים
(6) הורדה בדרגה
(7) בעבירה הכרוכה בנהיגה ברכב של משטרת ישראל – פסילת רישיון נהיגה מטעם משטרת ישראל לתקופה שאינה עולה על 90 ימים."
שוטר רשאי ואף מומלץ שיהיה מיוצג בבית הדין למשמעת של משטרת ישראל, זאת כאשר הוא מתנהל בפני מותב שלושה.
חוק המשטרה מחריג ואינו מאפשר ייצוג של שוטר בפני דן יחיד, אך אין זה אומר שאינכם יכולים להתייעץ. חשוב ומומלץ להתייעץ עם עורך דין פלילי הבקיא בתחום המשטרה בכל מקרה.
אפשר חלקית לנשום לרווחה. אמנם ניצלתם מההליך הפלילי וכנראה הראיות לא מספקות במישור הפלילי אך בהחלט יכול להיות שתעמדו בפני הדין המשמעתי, גם אם היה זיכוי בהליך הפלילי. בדין המשמעתי הסנקציות יכולות להיות קשות לא הרבה פחות עבורכם, ולכן כדאי להתייעץ עם עורך דין פלילי המומחה בייצוג שוטרים.
לפי חוק המשטרה, מי שעבר משמעת בהיותו שוטר ולאחר ביצוע העבירה חדל להיות שוטר, יוכל לעמוד לדין משמעתי, מטעמים שיירשמו –
לפני בית דין למשמעת: בתוך 180 יום מהיום שבו חדל להיות שוטר, ובפני דן יחיד בתוך 90 יום מהיום שבו חדל להיות שוטר.
עומד בפני דין משמעתי? זומנת לחקירה במח"ש?
אין להקל בכך ראש, שכן להליכים אלה עלולות להיות השלכות גורליות על עתידך האישי והמקצועי, לא פחות מכך!
ייעוץ מוקדם עם משרדינו יכול להגדיל משמעותית את הסיכוי שלך לסגירת התיק נגדך או למזעור נזקים עתידיים שעלולים להיגרם מהתהליך. ייעוץ נכון, עוד מהשלבים הראשונים של החקירה, עם עורך דין פלילי הבקיא בייצוג שוטרים יכול להציל אותך מכתב אישום של מח"ש ואף למנוע פיטורים מהמשטרה!
למשרדינו שנים רבות של ניסיון בייצוג שוטרים ונחקרים, הן כקציני משטרה לשעבר והן כסניגורים, המעמידים את בקיאותם ומומחיותם שצברו בפרקליטות ובמשטרה לטובת לקוחותיהם, כאילו זה קרב חייהם.
עורך דין גיורא מלול, קצין בכיר בדימוס, סיים את שירותו במשטרה לאחר עשרות שנות שירות בדרגת סגן ניצב ועורכת הדין יאנה קויפמן, יוצאת פרקליטות, ששימשה שנים רבות כתובעת פלילית במשטרה ובתפקידה האחרון כקצינת חקירות במשטרה – ילוו אתכם בדיסקרטיות מלאה, מהרגע הראשון ועד להשגת התוצאה האופטימלית עבורכם, במקצועיות ולחימה ללא פשרות!
שותף מייסד במשרד. עורך דין פלילי, בעל ניסיון וותק עשיר בתחום הפלילי. קצין משטרה בכיר בדימוס, פרש לאחר 28 שנות שירות בדרגת סגן-ניצב. ניסיונו העשיר במשטרה מעניק לו את הכלים הדרושים לליווי אישי ומקצועי של חשודים ונאשמים, הכל בהתאמה למידותיו של כל לקוח, עד להשגת התוצאה האופטימלית עבורו.
עתירות אסירים אסיר או עציר רשאים להגיש עתירה בכל הנוגע לתנאי מאסרם או מעצרם. כמו כן, בני משפחתו של האסיר רשאים לעתור בשם האסיר. העתירה
*כל המידע הנמסר באתר מיועד למידע כללי בלבד ואינו יכול לשמש או להיחשב כייעוץ / המלצה / חוות דעת מומחה משפטי. אין להסתמך על תוכן אתר זה ללא ייעוץ אישי ואחד על ידי יועץ משפטי לפני קבלת החלטות או נקיטת כל פעולה בנושא. כל המידע נכון בזמן הכתיבה ועשוי להשתנות מעת לעת, בהתאם לשינויים בחקיקה ובפסיקה.
Icons made by smashicons photo3idea-studio / ultimatearm / Zlatko Najdenovski / Freepik from www.flaticon.com